[[!meta title="Estland har sin plads mellem Dybbøl og Dannebrog"]]
[[!if test="included()" then="""
[[!img oel-gade.jpg class=solo]]
Skyggen fra 1864 falder også over Vesterbros sidegader, hvor man finde navne fra ”det tabte land”. Men også middelalderen og landboreformne er på spil.
[[Læs mere...|/vejviseren/vesterbro-vejnavne]]
"""
else="""
#Estland har sin plads mellem Dybbøl og Dannebrog
##Om vejnavne på Vesterbro
[[!template id=note text="""Skrevet af Erik Willumsgaard
Erik er tidligere sekretær for Vejnavnenævnet i København, cand.scient.pol., og laver ture for byvandring.nu på Vesterbro"""]]
Istedgade er kendt som aksen i det livlige forlystelsesliv på Vesterbro, med ludere, lommetyve, porno, værtshuse mv. Dette forlystelsesliv har en længere historisk baggrund end der var en gade med det navn: I 1577 blev al slagtning forbudt indenfor byens vold, og der blev opført et slagtehus udenfor voldene, ved Vesterport. I kølvandet på slagterne fulgte værtshusholderne, for folk drak lidkøb efter endt handel. Fra 1700 og frem udviklede et righoldigt forlystelsesliv sig med krohaver, teatre, beværtninger, skydeselskaber, danse- og sangerindeknejper på det nuværende Vesterbro.
[[!img premietyr.jpg class=solo caption="Slagternes lange historie på Vesterbro går igen I den Hvide Kødby fra 1934 – som fejrer 80 års jubilæum i år"]]
Men fra midten af 1800-tallet tog udbygningen af Vesterbro fart pga. flytningen af den militære demarkationslinje, sløjfningen af befæstningen og industrialiseringens massive indvandring fra land til by. Med den intensive udbygning af boligkarréer opstod der behov for at anlægge mange nye gader. En af de nye var Istedgade, hvor den første del blev anlagt 1859 og gik fra Gasværksvej til Viktoriagade. I de følgende årtier blev gaden ad flere gange forlænget, så den i 1897 nåede sin nuværende udstrækning fra Hovedbanegården til Enghave Plads.
Men allerede året inden, i 1858 var der anlagt en ny gade på Vesterbro, nemlig fra Vesterbrogade ned langs det Kongelige Skydeselskab (som nu rummer Bymuseet, Vesterbro Ungdomsgård og Skydebanen). Denne gade fik, inspireret af nærheden til Det Kongelige Skydeselskab, det nationalt inspirerede navn Dannebrogsgade.
Med den første Slesvigskrig 1848-50 var der opstået en voksende dansk nationalfølelse. I den stemning var det åbenbart oplagt at følge op med at navngive den første næste store gade efter et af de få slag, hvor Danmark vandt, nemlig Slaget ved Isted. Hermed fik vi Istedgade, og så gik det ellers ”slag i slag” bl.a. med (slagene ved) Dybbølsgade og Helgolandsgade, men også med mere nationalhistoriske vejnavne i tilknytning til Dannebrogsgade, efter kongerne Svend, Knud, Valdemar og Erik samt andre nationale skikkelser som Absalon og Saxo.
[[!img ottokrabbesplads.jpg size=400x class=solo caption="Et ordentligt stykke af Dannebrogsgade forsvandt under saneringen i slutningen af 1960'erne. Den nuværende plads har er blevet opkaldt efter Otto Krabbe, den mangeårige leder af Settlementet på Vesterbro, bydelens største og mest sejglivede sociale organisation. På den måde ærer man folk der har gjort en indsats, når der åbner sig en plads for det."]]
Blandt ”vejnavnefolk” har vi altid, eller i det mindste gennem de seneste fire århundreder, i høj grad benyttet os af såkaldte systematikker, altså det at man grupperer vejnavne, f.eks. efter fugle i et (pip)kvarter, arkitekter, købstæder mv. i andre. Den først kendte systematik i København var i Nyboder, hvor Christian IV lod anlægge gader med navngivning efter eksotiske planter og dyr. Systematikkerne gør det både lettere for vejnavnefolkene at finde på vejnavne, og ude i virkeligheden for borgere, taxaer og udrykningskøretøjer at finde vej.
På Vesterbro fik den nationalt inspirerede vejnavnegivning, der blev indledt med Dannebrogsgade, to ”aflæggere”, nemlig den systematik, der blev indledt med konger, og andre nationale skikkelser og den, som blev indledt med Istedgade. Den førstnævnte systematik blev videreført syd for Ingerslevsgade med navngivninger efter nationalhistoriske skikkelser som Asger Ryg, Esbern Snare, Palnatoke og Erik Ejegod.
[[!img mckluud.jpg class=solo caption="Nu er vi på hjørnet af Istedgade og Oehlenschlägersgade, der er opkaldet efter henholdsvis et slag i første Slesvigske Krig og en digter der er barnefødt i gadens anden ende. Værtshusets navn er til gengæld en fordanskning af titlen på en amerikansk TV-serie fra 1970'erne." size=400x]]
Den anden systematik opstod ved, at efter man navngivning efter Isted, Dybbøl og Helgoland, som oprindeligt var led i en national systematik fortsatte med navngivning efter andre sønderjyske byer og lokaliteter som f.eks. Tønder, Haderslev, Møgeltønder, Ballum, Rejsby og Lyrskov, men med navngivninger efter lokaliteter syd for den nuværende grænse ved Skelbækken efter fastlæggelsen af denne, f.eks. efter Flensborg, Slien, Slesvig og Hedeby viser, at navngivningen måske ikke ligefrem blev benyttet til at markere et fornyet krav om Danmark til Ejderen, men i det mindste til at mindes en historie, hvor Danmark havde været større end som så. Det er så i øvrigt også historien bag ”den baltiske vejnavnegruppe” på Vesterbro, som blev indledt med navngivning efter Estland, hvor Dannebrog faldt ned, men det er en anden historie.
[[!img frihedsstotte-eftermiddag.jpg class=solo caption="Vesterbro starter rigtigt ved Frihedsstøtten, og den er også årsag til en af navngivningsmønstrene i bydelen."]]
Det var også i god overenstemmelse med den meget nationalt betingede vejnavnegivning på Vesterbro, hvor Frihedsstøtten gav anledning til navngivning efter forkæmperne for bøndernes frigørelse, Bernstorff, Rewentlow, Colbjørnsen mv, og fødestedet for nationaldigteren Oehlenschlæger ved Vesterbrogade gav anledning til en ny systematik med ham, Kingo og Tullin, en systematik, der i øvrigt med Boye og Carit Etlar mv. breder sig ind over grænsen til Frederiksberg.
[[!img oel-gade.jpg class=solo caption="Skrønen fortæller at, hvis panserne i gamle dage arrestederede nogen Oehlenschlägersgade, så slæbte de dem om i Saxogade for at tage rapport. navngivning har altså konsenvenser."]]
Mht. Bissensgade er vejnavnet en del af den samlede vejnavnegruppe, som blev grundlagt med anlæggelsen af ”Humleby” i 1880'erne, der ligger på Ydre Vesterbro ind mod Carlsberg, er der ikke så meget andet at fortælle end, at Bissensgade som de øvrige gader i Humleby er navngivet efter danske guldalderkunstnere som – udover Bissen – var Lundby, Meyer, Jerichau, Freund, Carstens og Küchler.
[[!img onkelplads.jpg class=solo caption="Ved Halmtorvet ligger Onkel Dannys Plads, navngivet efter Dan Turell - men pladsen bag Cafe Mandela har fået navn efter DT's nom de guerre, for der ligger allerede en Dan Turells Plads i hovedstadsområdet (i Vangede)"]]
"""]]
[[!tag blog]]