diff options
author | Siri Reiter <siri@jones.dk> | 2020-10-24 12:14:02 +0200 |
---|---|---|
committer | Siri Reiter <siri@jones.dk> | 2020-10-24 12:14:02 +0200 |
commit | 8b2b864f72a27152b71bfc2e1ef18cd4964890cf (patch) | |
tree | d5de63ec26492e95111d1d6611ae780d629bf262 /andersbording.mdwn | |
parent | 25733be9a2abc5f57eb645ead121bd111a015920 (diff) |
update graphic
Diffstat (limited to 'andersbording.mdwn')
-rw-r--r-- | andersbording.mdwn | 125 |
1 files changed, 0 insertions, 125 deletions
diff --git a/andersbording.mdwn b/andersbording.mdwn deleted file mode 100644 index 2cd584d3..00000000 --- a/andersbording.mdwn +++ /dev/null @@ -1,125 +0,0 @@ -[[!meta title="Anders Bording - Vejen til Mercurius"]] - -[[!if test="included()" then=""" - -Anders Bordings vej til at udgive Danmarks første avis var både lang og kringlet, -med hyrdinder, herregårde, kedelige ansættelser og pinlige episoder på værtshuse, -før han fik Kongeligt Privilegium på at udgive Den Danske Mercurius. - -[[!img /mercurius/bording421pix.jpg class=blog link=/andersbording]] - -[[Læs mere...|/andersbording]] - -""" -else=""" - -#Anders Bording - Vejen til Mercurius - -[[!img ribe1782.png class=high caption="Anders Bordings historie starter i Ribe. -Som kortet fra 1782 antyder var byen ikke særlig stor, og tingene stod ret stille også 150 år tidligere, da Bording voksede op. -Den store verden lokkede."]] - -Den Danske Mercurius var avisen på vers, som Anders Bording huskes for. -Men det var en lang og kringlet vej, der bragte digteren frem til rollen som Danmarks første journalist. -Anders Bording var søn af lægen i Ribe, en gammel by med domkirke og latinskole, og ovre sin storhedstid. -Det var i den sidste del af Christian IV's regeringsår, hvor fjendtlige kejserlige tropper drog gennem byen, og landet gik mod andre ulykker. - -I 1637 lod Anders provinsen bag sig og tog afsted til Kongens By, København, for at studere. -Modsat så mange andre borgerlige unge studerende endte han ikke som præst, læge eller embedsmand. -Men som et lyst hoved og en dygtig digter blev han venner med rige og selskabelige unge adelsmænd, og endte med at leve af at digte. - -[[!img /mercurius/bording421pix.jpg size=400x class=high caption="Frederiksborg Slot har dette portræt fra 1845 af Anders Bording, -malet af hofmaler Karel van Mander den yngre. Det er den etablerede digter, med en trofast adelig læserskare, der ser os myndigt i øjnene."]] - -##1655 – Hyrdetime ved Brabrand Sø - -> Kom skønneste Hyrde Mø -> Kom sjæle-tvinger-inde -> Ved den fiskerige sø -> Og ved de grønne linde -> Som af naturen yndelig -> Er prydet alle steder -> Hvor og de skønne blomster sig -> Så herligen udbreder. - -De mange fugle sjunge, og poeten kalder på sin elskede i dalen ved Brabrand Sø. -Her er det let at drømme sig til det arkaiske hyrdeland og skrive de vers om smægtende elskov, afvisning, vemod, bøn og sød forening, der var den populære hyrdedigtning. - -Daphnis, Corydon, Floridun og Sylvander hed ungersvendene, og hyrdinderne kunne være Galathee, Astrea, Phyllis og Floribella. -Emnet var kærligheden og især længslen, afvisningen og trofastheden, -og det foregik i en verden af grønne bakker, klare vandløb, får og blå himmel med nysselige skyer eller gribende solnedgange. - -[[!img pastoral.jpg class=high size=400x caption="Den franske maler Claude Lorrain (1600-1682) malede *pastorale scener*, -der svarer godt til genren og drømmene om det søde og simple liv, hvor man ken hellige sig den rene og den bittersøde kærlighed."]] - -Den grelle kontrast var det korte hårde liv, med pludselig sygdom og truende krig, og med alle de grænser der var for den romantiske kærlighed. -Arrangerede ægteskaber, forskel på stand og indkomst, der ikke kunne overvindes. -I digtene om de unge elskende med silkebånd på hyrdestaven, er det kun luner og nøkker, længsel og søde misforståelser, der skaber afstanden mellem de elskende. -Og dyrkningen af digtningen kunne nok også lede de elskende i favntag med hinanden på tværs af standsforskelle og indgåede eller kommende ægteskaber. -De flyvske fantasier fra hyrdernes fløjter svandt med krigens larm af pauker og trompeter, og selve den gamle verden stod for fald. - -[[!template id=note text="""Efter krigene faldt Stadsholm Brabrand Sø under købmandsslægten Marselis, og fik navnet Constantinsborg. -De var hollændere og storhandelsfolk, og Frederik III havde taget store lån hos dem for at kunne finansiere krigen mod Sverige. -Da han ikke havde penge at betale, måtte han spise sine kreditorer af med gods. Således gled også danske herregårde ud af den gamle adels hænder i forbindelse dem omvæltningerne."""]] - -## 1658 Vågenatten i Skåne - et håb er ude - -Natten mellem 13. og 14. februar 1658 var han på herregården Eriksholm, hos ”Skånes Konge”, Tage Thott, som de sidste år havde givet ham behageligt husly, -og han håbede på at få et lille hus og et ordentligt embede. Men der blev ingen milde gaver. -Den magtfulde rigsråd blev hentet hostende op af sin seng, døde et par timer efter i sin stol. -Han havde advaret Kong Frederik III mod at erklære Sverige krig. -Det var den vinter, den svenske hær gik over isen, og få uger efter gik hele Skåne tabt ved Roskildefreden. -Sønnerne blev fordrevne og døde i krig, og løfterne til en lystig digter var der ingen der huskede. - -[[!img eriksholm.jpg class=high size=400x caption="Eriksholms gods, som det ser ud i dag (efter en ombygning i 1868) - Det et af mange herresæder der gik tabt, da Danmark afstod Skåne, Halland og Blekinge."]] - -Det var et forarmet og reduceret land der stod tilbage. Og adelen havde lidt det største knæk som magtfaktor. -Det blev kongen der samlede magten op og gjorde den til sin og sin alene. -Det var Enevældens indførelse, der vendte op og ned på den magt der var tilbage i landet. -Den en gang så lyse og ubekymrede digter måtte finde andet at bestille. -Han der har levet som katten af den fede mælk i herregårdskøkkenet, skulle nu skrive bønskrifter til de magtfulde, i håbet om at lande et magert embede i Kongens og statens tjeneste. -I et enkelt og vaklende år var han rektor på Latinskolen i Slangerup, der skulle banke klassisk dannelse ind i provinsbyens drenge. - -[[!img stormen1659.jpg class=high size=400x caption="Krigene 1658 - 1660 medførte tabet af 40 % af Danmarks territorium, -og adelen mistede magt til kongen. Det betød også enden på en sorgfri fase af Anders Bordings liv."]] - -## 1663 – Backarack – Krobesøg med pinlig udgang - -Han går på værtshus uden penge, men desperat efter inspiration. -Og heri beretter han om i bønskriftet *Forhåbnings- og Forhandlings Griller*. Det er temmeligt langt, men her er en saftig stump. - -> Det digt har sjældent fynd og kraft -> som efter bækken smager. -> Nej, nej, den ælde drues kraft -> vort sind fra jorden drager -> Lad gåsen drikke bare Vand -> lad padden deri kvække. -> Den klare BACCHUS bedre kan -> poetens ånd opvække. - -[[!img losborrachos.jpg class=high size=400x caption="Diego Velázques, Bacchus triumf fra 1628. Det er ret naturligt for Bording at påberåbe sig en klassisk gud for drukkenskab, -når han falder i tønden. Spanierne havde allerede taget hul på barokken tidligt i århundredet."]] - -In vino veritas, som man skriver, og i vinen virkningen. Han mister sin kappe i pant til kældersvenden, men frelser sin elskede hat, -og skriver om det i et langt bønskrift til kongen. Han begunstiges med endnu et rektorat på Latinskolen i hjembyen Ribe, -men kan ikke holde ud at skulle prædike i Vester Vedsted, og måske er der andet galt. Få år efter er han tilbage i København. -Måske er det frygten for truende stormfloder med kolossale masser af vand der oversvømmer hans drømme. -Eller bare manglen på rygrad til at blive tilbage i den lille fødeby på en sidevej i tidernes udvikling. - -[[!img vestervedsted.jpg class=high size=400x caption="Ikke bare skulle Bording undervise eleverne i Ribes latinskole. -Flere gange om året skulle han også prædike i Vester Vedsted, hvad han åbenbart ikke kunne udholde tanken om."]] - -I 1666 er han i Københavns, magtens og begivenhedernes midte. Med kongelig støtte og godkendelse udsender han Den Danske Mercurius. - -[[Læs mere om Den Danske Mercurius, og Bording som Danmarks første journalist og publicist.|/vejviseren/dendanskemercurius]] - -##Kilder -Carl Dumreicher, indledning og kommentar i *Anders Bording, udvalgte vers.* (1955). -Kalliope. - -"""]] - -[[!tag blog vejviseren]] -[[!tag artikel personer]] -[[!meta date="2019-01-09"]] |