**Orø og den grønne trepart**

*Af Kåre Hendriksen og Peter Trier*

*Arbejdsgruppen for klimatilpasning på Orø*

**I efteråret 2024 vedtog et bredt flertal af Folketingets partier *Implementering af et Grønt Danmark* (den grønne trepart), og i foråret 2025 kom ministeriets udmelding om, hvor meget de enkelte områder i Danmark skal 'bidrage' til den grønne trepart.**

**Indre Isefjord er et af de steder i landet, hvor udledningen af kvælstof (næringsstoffer) og dermed brugen af gødning skal reduceres allermest. Kravet for indre Isefjord er en kvælstofreduktion på 60%. Derfor er det planen, at der i Holbæk Kommune skal tages et landbrugsareal på seks gange Orøs samlede areal ud af drift.**

**Det får også betydning for Orø på grund af vores centrale placering i den indre del af Isefjord.**

Fordi Orø er -- ja, netop en ø -- er afstanden til fjorden alle steder kort. Den gødning, der spredes på markerne, og som ikke relativt hurtigt optages af planterne i rodzonen, ledes hurtigt ud i Isefjord gennem dræn eller med regnvandet. Derfor er Orøs landbrug i fokus.

**En kommunal proces**

Holbæk Kommune skal sørge for langt størstedelen af reduktionen af kvælstofudledningen til indre Isefjord, der som anført er på 60%.

Som borgmester Christina Krzyrosiak Hansen siger, er der tale om en bunden opgave fra Folketinget. En del af planen er, at der i kommunen plantes 2.900 hektar ny skov. Det svarer til halvdelen af Gribskov. Og 30% af kommunen skal udlægges til vild natur. Derfor har kommunen også planer om yderligere skov på Orø, ligesom her skal være mere beskyttet natur.

Tidsplanen i den grønne trepart er, at kommunerne i 2025-26 skal forhandle med de berørte lodsejere om en frivillig omlægning af driften til 'ekstensivt' landbrug, skov eller tilsvarende. Med ekstensivt landbrug menes i denne forbindelse f.eks. græsarealer til afgræsning eller anden drift uden brug af gødning og sprøjtemidler. Alternativt kan landmændene vælge at sælge deres jord eller bytte med jord andre steder i landet, hvor der ikke er de samme krav om kvælstofreduktion.

For at nå målet på 60% reduktion af kvælstofudledningen til indre Isefjord vil de landmænd, der ikke har indgået frivillige aftaler, med stor sandsynlighed blive pålagt en stor obligatorisk reduktion af gødningsmængden i 2027 og fremover.

**Et truet grundvand**

Ud over at skulle bidrage til den grønne trepart har Orø en udfordring med et sårbart grundvand, fordi øen har et meget tyndt lerlag. Det er lerlaget, der beskytter grundvandet mod nedsivende kvælstof (nitrat) og sprøjtemidler (pesticider). Både nitrat og pesticider nedbrydes i et vist omfang på vejen ned gennem lerlaget. Men når lerlaget er så tyndt som vores, er nedbrydningen nogle steder stort set fraværende.

Som den landbrugsø, Orø er, ligger størstedelen af de vigtige grundvandsmagasiner naturligvis under landbrugsjord.

<img src="media/image1.png" style="width:5.3917in;height:7.5in" alt="Et billede, der indeholder tekst, kort Automatisk genereret beskrivelse" />

*De skraverede områder er udpeget af kommunen som arealer med særlige drikkevandsinteresser (Kommuneplan 2024)*

**Arbejdsgruppen på Orø**

I december 2024 nedsatte Beboerforeningen og Lokalforum *Arbejdsgruppen for klimatilpasning på Orø*, der aktuelt består af Peter Trier og Kåre Hendriksen. Arbejdsgruppen har sammen med Beboerforeningen og Lokalforum afholdt møder med vandværker og grundejerforeninger og talt med lokale landmænd.

Arbejdsgruppen er i løbende dialog med såvel Udvalget for Klima, Miljø og Natur som relevante embedsmænd i kommunen. Vi har bl.a. peget på, at udfordringerne med den grønne trepart og beskyttelsen af grundvandet skal håndteres sammenhængende. Det er vigtigt for Orø, at et forbud eller påbud om reduceret gødningsforbrug primært kommer til at gælde de områder, hvor det samtidig beskytter grundvandet. Og at der plantes skov de steder, hvor træerne f.eks. kan være med til at beskytte mod oversvømmelser ved store skybrud.

En tværfaglig tilgang med klare mål og samarbejde mellem landbrug, miljømyndigheder og lokalsamfund vil skabe en bæredygtig løsning, der harmonerer med både beskyttelse af natur og de kulturlandskaber, der knytter sig til landbrug.

Selvom tidsplanen er stram, er der tale om en kompliceret proces for kommunen med mange møder og forhandlinger med forskellige parter. Det følger arbejdsgruppen med i, og vi er i dialog med kommunen om på et tidspunkt at afholde et borgermøde om kommunens planer for Orø.
