diff options
Diffstat (limited to 'vejviseren/waagensen.mdwn')
-rw-r--r-- | vejviseren/waagensen.mdwn | 114 |
1 files changed, 114 insertions, 0 deletions
diff --git a/vejviseren/waagensen.mdwn b/vejviseren/waagensen.mdwn new file mode 100644 index 00000000..af190860 --- /dev/null +++ b/vejviseren/waagensen.mdwn @@ -0,0 +1,114 @@ +[[!meta title="Vejviser 1886: Guide til et gennembrud"]] + +[[!if test="included()" then=""" + +[[!img oesterport1886kort.jpg]] + +Kulturkampen rasede. Men for de fleste var det svært nok at finde vej i en +hovedstad der voksede eksplosivt. Heldigvis var der folk som Hother Waagensen +- og en hær af bybude til hjælp i 1880'ernes København + +[[Hvad var værd at vide i 1886?|waagensen]] + +""" +else=""" + +#Vejviser 1886: Guide til et gennembrud +Blandt de lærde rasede striden om nyt og gammelt. Landets politik lå underdrejet +i strid mellem Venstre og Højre. København voksede vildt ud over markerne, +huse sprang op, gader blev anlagt. Og om man så troede på Gud, eller sværgede +til Videnskaben – så var udviklingen ubønhørlig. Man måtte orientere sig eller +blive fortabt. + +[[!template id=note text="""Beboere i København: + + * 1850 – 136.000 + * 1860 – 155.000 + * 1870 – 202.000 + * 1880 – 266.000 + * 1890 – 367.000 + * 1901 – 469.000 + +"""]] + +##Fremskridtets mand +Den 24-årige Hother Waagensen så et behov for vise andre på vej. Han samlede de +praktiske oplysninger for den voksende by i en lille bog med et kort, noget som +nemt ville passe i en frakkelomme. Hother Waagensen kom fra en beskeden borgerfamilie +i Helsingør. Han var tekniker, ivrig amatørfotograf, og blev senere ejer af et +af Danmarks første Radioapparater. + +[[!img oesterport1886kort.jpg]] + +Holcks [[oprindelige vejviser fra 1770|http://www.byvandring.nu/vejviseren/2013/februar/vejviseren_anno_1770/]] +forklarede Rangforordning og og opgav regler for Sørgetider – udover vogntakster +og åbningstider for byens porte. I det Moderne Gennembruds årtier var der brug +for anderledes oplysninger. + +##Kommunikation +Der var otte telegrafstationer. Den ene lå på Stationen. Der var på Børsen, Sankt +Annæ Plads og ved Nordre Toldbod – på Nørre-, Vester- og Østerbro og på Frederiksberg. +Der var 14 telefonstationer, for de færreste havde telefon i hjemmet. Man kunne +føre en samtale for 25 øre – og *”saafremt de Samtalende ikke forud have aftalt +Tid og Sted for Samtalen kan fornødent Arrangement træffes ved særligt Telegram for 10 Øre.”* + +Jernbanestationen lå i årene 1864 – 1911 for enden af Jernbanegade, hvor Palads +ligger i dag, og netop i 1886 blev Cirkusbygningen opført som vinterkvarter for +Cirkus Renz. For at komme hertil fra byen skulle man først krydse Halmtorvet. Det +hed Rådhuspladsen den gang, og det skulle vare til 1905 til før bystyret rykkede +ud af CF Hansens strenge søjlebygning på Nytorv, og ind i Martin Nyrops festklædte +nye Rådhus. + +[[!img januaraften.jpg]] + +*Sådan ser området ud i vore dage. Palads har erstattet Jernbane- stationen, men +Cirkusbygningen står endnu.* + +##En tur i det Grønne +Fra stationen var der 20 tog i timen til Frederiksberg rejsetid fra 5 til 7 +minutter (1. klasse 40 øre, 2. kl. 30 øre, 3. kl. 20 øre). Skulle man nyde godt +af Frederiksbergs forlystelser var der andre muligheder for at komme frem. Der var +tre sporvognslinjer til Runddelen, billetpris 10 øre. Byens 6 selskaber opererede +11 forskellige linjer. Havde man råd, kunne man hyre en droske. Men så ville turen +fra hvor som helst i Indre By koste 1 krone. + +På en tur i Dyrehaven var der både sporvogn, tog, og om sommeren lagde dampskibet +til Skovshoved lagde til ved Bellevue. Strandvejen var for det meste en sandet +landevej, som blev brugt af fiskerkoner på vej med deres varer ind til Fisketorvet +ved Gammel Strand og der omkring. + +##Høflig ledsagelse +Et særligt afsnit handler om bybude. Der var et politikontrolleret korps af hvidklædte +mænd til det hårde og trivielle arbejde i den nye tid. De kunne udbringe breve og +pakker (20 øre), og for et gebyr bringe svar tilbage (30 øre). Men taksterne opgiver +også prisen, hvis de skulle tjene som flyttefolk (70 øre for første time, og 50 øre +derefter), skulle bære en handelsrejsendes varer (op til 50 pund), ledsage til og fra +teatre og på spadsereture (50 øre pr. time) eller omdele cirkulærer (200 øre for 100 stk.). + +Så kan man nok regne ud hvor meget bybuddet skulle arbejde for at tage sine familie +på skovtur med sporvogn. + +[[!img large.jpg]] +Billede fra Københavns Museum. + +##Her gik grænserne. +Taksterne for bybudene galdt området inden for linjen Colbjørnsensgade, søerne og +Kastelsvejen og Christianshavns vold. Den anden takstzone løb langs bl.a. Valdemarsgade, +Ørstedsvej, Griffenfeldsgade, Blegdamsvejen og Rosenvængets Sidevej. Samt ”Amagerbro +indtil bommen”. Udenfor lå de kvarterer hvor der stadig blev bygget heftigt i 1884. + +[[Tag en tur på Frederiksberg|frederiksberg]] +LINKS + +1880: Læs Herman Bangs rapportage fra Magasin du Nord. +1884: Christiansborg Brænder. +1885: Prinsesse Marie kommer til Danmark (link til artikel) +1887: Herman Bang udgiver Stuk (link til turen ”Det moderne Gennembrud”. + +**Til andre tider..."** +[[Læs mere om Veyviseren af 1770|vejviseren_anno_1770]] + +"""]] + +[[!meta date=2013-03-02]] +[[!tag blog vejviseren]] |