diff options
Diffstat (limited to 'vejviseren/mursten/index.md')
-rw-r--r-- | vejviseren/mursten/index.md | 20 |
1 files changed, 10 insertions, 10 deletions
diff --git a/vejviseren/mursten/index.md b/vejviseren/mursten/index.md index d89acfe3..5f5da5e9 100644 --- a/vejviseren/mursten/index.md +++ b/vejviseren/mursten/index.md @@ -2,7 +2,7 @@ [[!if test="included()" then=""" -[[!img murdetail.jpg class="blog" link="/vejviseren/mursten"]] +{{ img(path="murdetail.jpg" class="blog" link="/vejviseren/mursten") }} København er bygget af mursten. Kom med når vi går under jorden for at finde de ældste, og følger byens historie gennem murene, og hører hvad stenenes former og farver kan fortælle. @@ -19,7 +19,7 @@ København er bygget af mursten – her er deres historie. Man skal under jorden for at se de ældste mursten i København – ned til Absalons borg under Christiansborg. Biskop Absalon skaffede teglbrændere til Danmark, da han fik opført Domkirken i Roskilde. Hans borg i Havn fra 1167 var bygget af kridtsten fra Stevns Klint, men det tilbyggede tårn blev Københavns første murstensbygning. -[[!img absalonsten.jpg class="solo"]] +{{ img(path="absalonsten.jpg" class="solo") }} [[Læs mere om besøg på Christiansborg|christiansborg/]] @@ -27,17 +27,17 @@ Man siger at Absalon ikke mere har æren for at have grundlagt København: Ved u Ler gemmer sig selvfølgelig også i jorden, hvor det blev aflejret i slutningen af istiden, da smeltevand fra ismasserne efterlod partikler sorteret efter størrelse. I middelalderen var mursten kun for de fornemme bygninger – adelsborge og munkeklostre. Det største kloster i København var Gråbrødre Kloster. I restauranterne omkring Gråbrødre Torv kan man stadig se de hvælvede munkekældre, og mærke de store munkesten bag kalken. Klosteret selv er væk. -[[!img munkesten.jpg class="solo"]] +{{ img(path="munkesten.jpg" class="solo") }} Da munkene blev jaget væk ved Reformationen, tog konge, adel og borgere for sig af de fine byggematerialer. Man kan se nogle af munkestenene genanvendt i en mur i Skindergade (lige overfor Niels Hemmingsens Gade). Bag muren ligger haven til Elers’ Kollegium. ## Forskellige formater -[[!img flensburgsten.jpg class="solo"]] +{{ img(path="flensburgsten.jpg" class="solo") }} Kollegiets facade vender ud mod Store Kannikkestræde, hvor Regensen fra 1623 også ligger. Her er regensens mur til sammenligning. Fra da af blev murstensbyggeri mere og mere udbredt. I Danmark var det meste af skoven efterhånden fældet, så man måtte grave for at få byggematerialer. Handelen var også organiseret. Når skibene kom op fra Slesvig og Holsten var ballasten teglsten. Og København havde behov for mursten. Brændende behov kan man sige, for store dele af byen gik op i flammer i 1728 og 1795. Der var behov for noget at bygge af – og det måtte ikke være træ! -[[!img balast.jpg class="solo"]] +{{ img(path="balast.jpg" class="solo") }} Dette billede er fra [Søfartsmuseet i Flensborg](http://www.schiffahrtsmuseum.flensburg.de), og viser hvordan stenene kunne stables. @@ -55,28 +55,28 @@ I 1896 bliver målene for mursten standardiseret og de kommer atter frem til sku ## Røde og gule mursten I en periode var røde mursten dyrere end gule, så i brokvartererne er der huse, der er røde på forsiden og gule mod gården. Men senere blev farverne brugt for effekt – som i denne murdetalje fra Bispebjerg. -[[!img murdetail.jpg class="solo"]] +{{ img(path="murdetail.jpg" class="solo") }} På toppen af selve Bispebjerg ligger Danmarks største murstensbygning, Grundtvigskirken, opført af 6 millioner gule mursten. Idealet for moderne arkitekter i 1930’erne var betonbygningen. Men i Danmark var der umåde mange murere, så store dele af fx Bispebjerg er opført i mursten – i tidens funktionalistiske stil. Og heldigvis for dét, for det giver et godt indeklima i bygningerne. Beton holdt sit indtog for alvor under byggeboomet i 1960’erne, hvor de gammeldags murere ikke kunne følge med efterspørgslen. Det rå beton-look blev hurtigt upopulært i offentligheden. På mange byggerier fra 1980’erne er betonen derfor beklædt med halve mursten, men man kan ret let se, at det nærmest er et ”murstenstapet” der er klistret på bygningen. På Bispebjerg finder man også Hospitalet af rådhusarkitekten Martin Nyrop, og en unik bugtende murstensbygning fra 2003 med kælenavnet ”Slangehuset”. Det har Bjørn Nørgaard som arkitekt og er opført efter gamle håndværksmæssige principper. -[[!img assistensmur.jpg class="solo"]] +{{ img(path="assistensmur.jpg" class="solo") }} *I marts 2013 blev en af portene til Assistens Kierkegaard påkørt af en metro-entreprenør, der nær havde væltet muren. Den skæve portsøjle blev trukket op igen, og kunne repareres uden at den skulle genopbygges fra grunden.* ## Mursten til skue Mursten af alle slags produceres stadig. Kirken i Avedøre og Skuespilhuset i København har fx helt unikke sten. Da Lundgaard & Tranberg tegnede Skuespilhuset, ønskede de en helt særlig facade og valgte derfor stenen Kolumba, der oprindeligt blev designet til museet Kolumba i Köln. De teglsten er specielle fordi de bliver fremstillet delvist efter gamle metoder. Manipulation med kulbrændingen giver farvespil og stenene er også længere end normalt. Netop den Kolumbasten, som Lundgaard & Tranberg designede til Skuespilhuset kaldes i dag Royal Playhouse i hele verden. -[[!img kolumba.jpg class="solo"]] +{{ img(path="kolumba.jpg" class="solo") }} *Her er en detalje fra en bagindgang til teateret.* Inde i selve teatersalen er teglstenene lagt forskudt af hinanden og skaber på den måde en grotte-agtig stemning. Stenene og deres varierende farver fremhæves yderligere af at blive belyst nedefra. Murværk er rykket helt ind i et af vores nyeste og fornemmeste bygningsværker. -[[!template id=note text="""Mursten, brændt teglsten. Middelalderlige mursten (munkesten) måler 25‐30 × 11‐15 × 7‐10 cm. Fra omkring 1600 blev murstenene fremstillet i mindre dimensioner, den tyndeste variant var 1700‐ og 1800'ernes Flensborgsten, der kun er ca. 3 cm tyk og som regel gul. -Nutidens danske normalmål er 23 × 11 × 5,5 cm. """]] +{{ note(text="""Mursten, brændt teglsten. Middelalderlige mursten (munkesten) måler 25‐30 × 11‐15 × 7‐10 cm. Fra omkring 1600 blev murstenene fremstillet i mindre dimensioner, den tyndeste variant var 1700‐ og 1800'ernes Flensborgsten, der kun er ca. 3 cm tyk og som regel gul. +Nutidens danske normalmål er 23 × 11 × 5,5 cm. """) }} """]] |