diff options
author | Jonas Smedegaard <dr@jones.dk> | 2020-03-16 19:15:01 +0100 |
---|---|---|
committer | Jonas Smedegaard <dr@jones.dk> | 2024-04-06 10:36:37 +0200 |
commit | e30097f4a9ffc42d57df2c463ae4770b61ff8769 (patch) | |
tree | d81a0f0c0153d99346cb1e123f7bc656991086b4 /vejviseren/vejviser_1845/index.md | |
parent | c0be7d8b7c4caa1e1077e91912e93dac6c4e6470 (diff) |
rename *.mdwn to */index.md, except index/topbar/farbar/sidebar files
command:
```
perl -MPath::Tiny -WE 'use strict; path(".")->visit(sub{return unless -f && /\.mdwn$/; my $stem=$_->basename(".mdwn"); my $new=$_->sibling($stem,"index.md"); return if $stem =~ /^index|topbar|sidebar|farbar|footer$/ || $new->exists; $new->parent->mkpath; system("git","mv", $_, $new)},{recurse=>1})'
```
Diffstat (limited to 'vejviseren/vejviser_1845/index.md')
-rw-r--r-- | vejviseren/vejviser_1845/index.md | 124 |
1 files changed, 124 insertions, 0 deletions
diff --git a/vejviseren/vejviser_1845/index.md b/vejviseren/vejviser_1845/index.md new file mode 100644 index 00000000..191d43ce --- /dev/null +++ b/vejviseren/vejviser_1845/index.md @@ -0,0 +1,124 @@ +[[!meta title="Vejviseren 1845"]] + +[[!if test="included()" then=""" +[[!img sterm_sav_midte_lille.jpg class="blog" link="/vejviseren/vejviser_1845/" ]] + +Kierkegaards København tilhørte en anden tid end vores. Her finder vi Søren og hans litterære rivaler. +Byen var også beboet af en samling store ånder og andre fine folk, som det ikke var nogen simpel sag at tiltale korrekt. + +[[læs mere|vejviseren/vejviser_1845]] + +""" +else=""" + +# Vejviseren 1845 + +Kierkegaard levede i de sidste årtier, hvor København lå sikkert afgrænset af sine volde. + +## De gyldne gamle dage +Guldalder kaldes tiden også. De gamle grækere havde brugt begrebet Guldalder om den store, +svundne tid. I København mødtes Thorvaldsen, H.C. Ørsted, Adam Oehlenschläger, N.F.S. Grundtvig, +Herr og Fru Heiberg, H.C. Andersen og Søren Kierkegaard. I dag står de store tanker tilbage, og +Guldalderen lyder som en klædelig kulisse for de Skønne Ånder. Den danske Guldalder er dog også +en tid præget af nationale nederlag, enevælde og fattigdom. + +## Byen på Bristepunktet +[[!img sterm_sav_midte_lille.jpg class="tall"]] I 1845 boede inden for voldene 126.000 personer på +tre kvadratkilometer. Udover boliger skulle der være plads til Kastellet, Holmen, Christiansborg +og Kongens Have. Der var stalde, bryggerier, markeder, og når der skulle blive plads til flere, +så byggede man etager ovenpå. De 42.000 indbyggere pr. km2, ligger lige under den tæthed man +finder i Manila, verdens tættest befolkede by i 2013. Guldalderens By var samtidig en menneskelig +heksekedel på bristepunktet. + +## Fremtiden om hjørnet +Tivoli var åbnet et par år før, som en overture til det nye København der skulle opstå. I 1847 kom +jernbanen til København. Året efter tog hæren den første etape med toget, på vej i krig i Slesvig. +I samme anledning kom folkestyret. I 1852 blev de grønne forstæder givet fri til byggeri, og byen +bredte sig. [[Læs om den historie i Marts 2013 nummeret|/vejviseren/waagensen/]]. + +Kierkegaard bukkede under – måske af overanstrengelse - i 1855. Det er næsten som om han forlader +verden, da hans overskuelige København bliver sluppet fri. + +## Kierkegaard og andre i Vejviseren +I 1845 gik Søren Kierkegaard stadig med frygten for at dø før han nåede Jesus alder på 33. +I december samme år, roder han sig ud i den fatale fejde med satirebladet Corsaren, og bliver +genstand for offentlig hån. Hans modpart er Meir Aaron Goldschmidt, der boede i Løvstræde. På +Nørre Vold residerer Portraitmaler Klæstrup, der tegnede særlingen Kierkegaard, og gjorde ham +genkendelig for alle i byen. Man kan have ondt af Kierkegaard, men han var selv en hvas skribent, +som bl.a. den følsomme H.C. Andersen fik at erfare. + +[[!img kleestrup_gadesjov.jpg class="tall"]] + +*Når Christian Klæstrup ikke karikerede Kierkegaard, gjorde han sig i tegninger af livet i København. +Her viser han lømmelstreger - der måske giver en anden forklaring på, hvorfor det kunne være svært at +finde rette person eller sted i Guldalderens København. [[Se flere af Klæstrups tegninger|klaestrup]]* + +## Hvor bor ham digteren H.C. Andersen? +Det er nemt at kigge i Vejviseren 1845 og finde Kierkegaard, S. Magister Artium, Nytorv 2, +(han boede i en periode i sit barndomshjem). Noget sværere er det at bladre sig frem til HC Andersen. + +Der er 7 sider med Andersen, mellem Anckersen og Andkjær. Og i 1845 nævnes de fornemme først. Man finder +hurtigt en Andersen, H.C., men han er Justitsråd, (Chatol- og Hofcasserer hos Hendes Majestæt Enkedronningen), +og bor på Frederiksberg. Man skal forbi Kammerraad Andersen, Krigsraad Andersen, Løjtnant Andersen osv., +før vi kommer til alle de almindelige Andersener. + +De er ordnet efter erhverv. Altså Billedhuggermester Andersen, Blikkeslagerfrimester Andersen, fire +Brændevinsbrænderne (H., J., J. og O. Andersen) og en række Bude, før vi finder ham vi leder efter. +Det er under *C* for *cand. phil*, (og ikke *D* for *digter*). Han bor i øvrigt på Hotel du Nord, +hvor Magasin nu ligger. H.C.Andersen er efterfulgt af atter andre Andersener alfabetisk anordnet: Fabriksmestre, +Høkere, Køkkenskrivere, Madammer, Kunstmalere, Skomagere og Værtshusholdere. + +I Guldalderens København kom fag og titel før fornavn. + +## Rang og følge +De fineste i samfundet havde titler at smykke sig med, og som bestemte, hvordan man skulle tiltale dem. +Vejviseren havde en fortegnelse over tiltaleformer. + +Kierkegaard kaldte **NFS Grundtvig** for en *ølnordisk Kæmpe* på skrift, men behandlede ham med respekt +når de mødtes på gaden. Som sognepræst i København var han også Rangklasse 6, og skulle tituleres +*Høiædle og Velbyrdige Herre.* + +**Johan Ludvig Heiberg** var en toneangivende intellektuel. Som kongelig skuespilsforfatter var han +udstyret med professortitel, der placerede ham i Rangklasse 5 og dermed skulle han tiltales på samme måde. +Hans viv Kgl. Skuespillerinde **Johanne Louise Heiberg** var tidens mest feterede scenekunstner. I kraft +af mandens titel skulle hun tiltales *Frue*, og ikke *Madam*, som de fleste respektable damer kaldtes. + +Søren Kierkegaard var forlovet med Regine Olsen 1840-41, og den mulige Svigerfar var **Therkel Olsen**, +Etatsraad, og dermed i Klasse 3 og skulle formelt tiltales *Høj- og Velbårne Herre*. Når Regines far var +”i rangen”, kunne hun tiltales Frøken. Den normale tiltale til en ung pige var Jomfru. + +Ved det nye kongelige teater sidder **Adam Oehlenschlaeger** som statue og kigger (inspireret eller besværet) +op fra sin lænestol. Romantikkens unge digter var endt som kommandør af Dannebrog og dermed en af de Hvide +Riddere – højest i Rangklasse 2. Han havde derfor været tvangsindlagt til at trække i hvid silkedragt med +guldfrynser og bære baldakin ved Christian VIII's kroning i 1840. + +I samme høje ånds-region og rangklasse finder man **H.C. Ørsted** *”Conferenceraad, Dr. Phil. og Professor +i Physikken, Directeur for den polytechniske Læreanstalt C af D og DM., Ridder af Æreslegionen, Commandeur +af Nordstjernen, samt decoreret med den preusiske Orden pour le mérite dans les sciences & les arts.”* +Det fylder også fire linjer i Vejvisseren i stedet for at der blot stod *Ørsted, HC, Professor, Studiestræde 97.* +På den anden side kunne læseren udlede at Ørsted skulle tiltales *Højvelbårne Herre*. Hans bror **A.S. Ørsted** +(der tillige var Oehlenschlägers svoger) var Geheime Statsminister og dermed i første rangklasse og skulle tiltales *”Deres Excelence”*. + +[[!img chr8karet.jpg class="tall"]] + +*Denne guldkaret blev brugt ved Christian den Ottendes kroning i 1840. Den står i dag i de Kongelige Stalde +ved Ridebanen på Christiansborg.* + +## Høflighed +Det var altså bedre at være "Højvelbåren" end "Højædel og Velbyrdig" i 1845. Rangsystemet eksisterer endnu. +Men ikke som noget de fleste af os går op i, endsige noget der står forklaret på krak.dk eller i telefonbogen. +Vi er dus i vores dage, og på fornavn med de fleste. Gammeldags høflighed - eller mage til titelgalskab - må +man kigge i Vejviseren efter. + +Kierkegaard var ikke selv titel-gal, og han var kritisk over for "spidsborgeren". Men han støttede op om Enevælden +og satte ikke spørgsmål ved tingenes tilstand. På den måde er der langt tilbage til Kierkegaards tid. Og det er +værd at have i baghovedet, når vi som moderne mennesker forfølger hans trin og tanker. + +### Læs Mere: +Kierkegaard karakteristik: [[gennem otte ord angående *"at gå"*|/vejviseren/kierkegaard-gaar/]] + +"""]] + +[[!tag blog vejviseren]] +[[!tag artikel personer sak tid guldalder 1800-tallet]] +[[!meta date="2014-08-11"]] |